I 2010 tok jeg initiativ til etablering av nettstedet Bandakkanalen.no. Som redaktør siden oppstarten i 2011 har jeg fulgt undersøkelsene, innspillene, uenighetene og motsetningene som har oppstått i kjølvannet av miljørevisjonen av Tokke-Vinje reguleringen. En snart ti år lang prosess nærmer seg slutten. Revisjonen er nå til behandling i NVE, som kommer med sin innstilling i løpet av vinteren/våren. Tiden er inne for å si min mening, nå som skjebnetimen for storørretstammen i den store Telemarksjøen Bandak nærmer seg.
![](http://www.larsoglars.no/wp-content/uploads/Bandak-155kg.jpg)
15,5 kilo / 100 cm. Prakteksemplaret av en Bandakørret møter deg i resepsjonen på Dalen Hotel. Fisken ble tatt på garn i 2003.
Storørreten i Bandak utgjør indrefileten av norsk ørret. Den kan bli over 15 kilo og bruker Tokkeåi som gyteelv. Dens tidligste forfedre vandret opp Skiensvassdraget fra havet under issmeltingen for 10.000 år siden og koloniserte Bandak og Tokkeåi. Vi snakker om den norske urørreten med stor bevaringsbiologisk verdi.
![](http://www.larsoglars.no/wp-content/uploads/Gyting_Tokkeåi_HanHun_WEB-2-620x275.jpg)
Screenshot fra Arnt Mollan sine fantastiske opptak av gyteklare storørreter i Tokkeåi høsten 2012
Lio kraftverk ble satt i drift i 1969 med Statkraft som regulant. Med den siste rehabiliteringen som nylig er utført, kan kraftverket produsere 243 GWh årlig (tilsvarende energibruken til ca 10.000 bolighus). Reguleringen førte til en gradvis tørrlegging av Tokkeåi ovenfor Helveteshylen – der vannet fra kraftverkstunnellen kommer ut i elva ca fire km ovenfor innløpet i Bandak (1).
![](http://www.larsoglars.no/wp-content/uploads/kart3.png)
(1) Helveteshylen og utløpet fra kraftverkstunnelen. Dagens vandringshinder gyteklare storørreter som bor i Bandak. (2) Tokkeåis utløp fra Vinjevatn. Mellom punkt 1 og 2 ligger elva tørr det meste av året.
Storørretstammen i Bandak utgjør få individer. Hvor mange vet ingen. Estimert antall store groper observert under gytegroptellingende i Tokkeåi i årene 2011-2016 var 35- 54. I høst ble det flydd med drone tre ganger i gytetiden (23. og 28. oktober og 3. november). Resultatet var nedslående. Studier av opptak Bjørn Olav Haukeliseter, Kai Brattsetå, Morten Kraabøl og Kjetil Rolseth.
![](http://www.larsoglars.no/wp-content/uploads/Tokkeåi-Skålen-gyting-3-eist-2-kopi.jpg)
Screenshot fra dronefilmingen i høst. De røde prikkene viser ørret. På dette opptaket kan hunfisken forlatt gyteplassen (1)
Det er påfallende hvor grovt bunnsubstrat de store gytefiskene fortrekker (foto: Kjetil Rolseth)
Hvilke nye konsesjonsvilkår miljørevisjonen av Tokke-Vinjereguleringen vil ende opp med, avgjøres i stor grad av spørsmålet om den kritisk truete storørretstammen i Bandak brukte Tokkeåi ovenfor utløpet fra Lio kraftverk som gyte og oppvekstområder før utbyggingen på 1960-tallet. I går la jeg ut min mening om saken og mitt syn på hvordan Statkraft har forsøkt å trenere og benekte spørsmålet:
http://bandakkanalen.no/2018/11/en-helvetes-revisjon/#more-2167